Кременчуцька влада вважає виконання законів про Декомунізацію «другорядним». Таку відповідь дав журналістам перший віце-мер Кременчука Віктор Калашник під час брифінгу в мерії 6 листопада, стосовно питання про перейменування вулиць.
- Як ви знаєте, у нас уже було дві спроби прийняти рішення стосовно перейменування вулиць, але обидва вони виявилися невдалими. Депутати не проголосували за них, - зазначив В. Калашник. – Наразі є багато інших важливіших питань міста, які необхідно вирішити. Я думаю, що питанням перейменування вже займеться новий депутатський корпус після виборів мера та вирішення інших важливих для міста питань.
Нагадаємо, за прийнятим ВРУ пакетом «Законів про Декомунізацію», який набув чинності 21 травня 2015 року, місцева влада має пів року, щоб виконати вимоги закону. Якщо до 21 листопада 2015 року визначені вулиці (110 вулиць у Кременчуці) не будуть перейменовувати, питання про їх перейменування на місяць передадуть до Полтавської облради. Якщо полтавці не вирішать, як назвати вулиці у Кременчуці, то ця компетенція переходить до Києва (Інституту національної пам’яті), який і перейменує їх.
Як зауважив фахівець з Інституту національної пам’яті Олександр Зінченко, всупереч міфам про «дороговартісне» перейменування, залякування на кшталт «не дадуть субсидії, якщо на перейменованій вулиці житимеш» ітд. Витрати на перейменування для громадян складуть не більше, ніж мито за штамп у паспорті – 85 копійок. І це при умові, якщо ви захочете колись (коли вам зручно) зміни місце реєстрації. Це термін може тривати навіть 10-20 років і більше, оскільки законами про Декомунізацію не передбачений якийсь конкретний термін перереєстрації документів з новою назвою вулиці.